JÖVŐ HÉTEN AGROFOOD 2024 ÉS AGROFUTURE 2024 KONFERENCIA | KOMBINÁLT JEGGYEL 50% KEDVEZMÉNNYEL!
Az AgroFood 2024 konferencián előadóink között lesz Nobilis Márton, Hollósi Dávid, Gyuricza Csaba, Giacomo Pedranzini és Ruck János is!
Az AgroFuture 2024 konferencián előad Feldman Zsolt, Hadászi László, Nemes Imre, Petri Bernadett és Vajda Péter is!
Regisztráció most 15% kedvezémnnyel, kombinált jeggyel, az AGROBÉRLETTEL 50% kedvezménnyel!
Átfogó intézkedéscsomagot javasol az uniós méhészeti ágazat számára az a jelentéstervezet, amely nemrég készült el az Európai Parlament (EP) számára. Az EP ugyanis napirendre tűzte a méhészeti kérdéseket, a dokumentum tervezetének összeállítását pedig Erdős Norbert néppárti képviselőre bízta.
Az "Európai méhészeti ágazat előtt álló kilátások és kihívások" című tervezet egyik jelentős változtatásként azt javasolja, hogy a méhészek minden uniós tagállamban kapjanak adómentességet, mivel tevékenységük jelentős mezőgazdasági és környezeti hatással bír. Emellett a dokumentum a 2020 utáni Közös Agrárpolitikában méhcsaládszám alapú, új közvetlen támogatás bevezetését is szorgalmazza. A Méhészeti Nemzeti Programok uniós költségvetését pedig - a valós méhállomány-növekedéshez hasonlóan - 47,8 százalékkal kellene növelni a 2004-es szinthez képest, amely így évente 47 millió eurót tenne ki.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1505136886-0.jpg)
A dokumentum megállapításai szerint az uniós mézpiac egyik legnagyobb problémáját továbbra is a mézhamisítások okozzák. A méz a világon a harmadik leginkább hamisított terméknek számít, és a visszaélések komoly károkat okoznak az európai méhészeknek is, miközben súlyos egészségügyi kockázatoknak teszi ki a fogyasztókat. A legtöbb hamis méz Kínából jut az uniós piacra.
Kínában ma a statisztikák szerint évi 450 ezer tonna mézet állítanak elő, amely több, mint amit a Föld legnagyobb méztermelői - az EU, Argentína, Mexikó, az USA és Kanada - együttesen termelnek, így nem származhat méhészeti tevékenységből. Kínából az unióba évente nagyjából 100 ezer tonna importméz érkezik, amely a duplája a 2002-ben behozott mennyiségnek. Az import az európai mézpiacon egyensúlyvesztés okoz, ezért a nagy méztermelő országokban (Romániában, Bulgáriában, Spanyolországban, Portugáliában, Franciaországban, Horvátországban és Magyarországon) a méz felvásárlási ára 2016 végére a felére esett a 2014-es árakhoz képest.
A Közös Európai Kutatóközpont korábbi vizsgálatai megállapították, hogy az EU külső határállomásain és az importőrök telephelyein vett minták 20 százaléka hamisított méz. Ezért a jelentés felkérné az Európai Bizottságot, hogy rendelje el a harmadik országokból származó mézek tételes hatósági mintavételét és azok ellenőrzését az EU külső határainál. Emellett a dokumentum szerint alaposan meg kellene vizsgálni a kínai nagyarányú mézimportot, és át kellene világítani a kínai mézeket exportáló cégek működését is. A mézhamisítások kiszűrése érdekében hatékonyabb laboratóriumi analitikai módszereket kellene kifejleszteni, amelyek alkalmasak lehetnek az egyre kifinomultabb hamisítványok kiszűrésére is - hívja fel a figyelmet a jelentés.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1505136895-0.jpg)
A tervezet szerint azért van szükség gyors intézkedésekre, mert a méhészeti ágazat több mint 500 ezer uniós polgár számára biztosít fő- vagy mellékjövedelmet. A növényfajok 84 százaléka és az élelmiszergyártás 76 százaléka függ a méhek beporzásától, és a méhészeti szektor az unióban évente 14,2 milliárd eurós gazdasági értéket állít elő.
Erdős Norbert a jelentéstervezetet már bemutatta Brüsszelben. A politikus szerint a dokumentumot a parlamenti képviselők és az Európai Bizottság főigazgató-helyettese is pozitívan fogadták.
A teljes jelentéstervezet innen is elérhető.