JÖVŐ HÉTEN AGROFOOD 2024 ÉS AGROFUTURE 2024 KONFERENCIA | KOMBINÁLT JEGGYEL 50% KEDVEZMÉNNYEL!
Az AgroFood 2024 konferencián előadóink között lesz Nobilis Márton, Hollósi Dávid, Gyuricza Csaba, Giacomo Pedranzini és Ruck János is!
Az AgroFuture 2024 konferencián előad Feldman Zsolt, Hadászi László, Nemes Imre, Petri Bernadett és Vajda Péter is!
Regisztráció most 15% kedvezémnnyel, kombinált jeggyel, az AGROBÉRLETTEL 50% kedvezménnyel!
A hazai gazdaság szerves és nélkülözhetetlen része a mezőgazdaság, mintegy 15 ezer cég működik a szektorban, ami a hazai cégstruktúrának körülbelül 2,5 százaléka.
A szektorban működő vállalkozások száma - a legtöbb ágazathoz hasonlóan - 2013-ban érte el csúcspontját, azóta lassú cégszámcsökkenés látható, ami elsősorban a cégműködést szigorító intézkedéseknek köszönhető.
Az elmúlt éveket tekintve 1100 feletti évi cégtörlési és 800 környéki éves cégalapítási számokkal találkozunk. A magas fluktuáció megnehezíti a szektor szereplőinek életét, valamint a főbb partnerek, beszállítók és vevők működését is. A szektor árbevétele, de még inkább az eredményessége erősen ingadozó, hiszen az ágazat időjárás-függősége és jogszabályoknak való kitettsége is rendkívül magas. Ezzel együtt a 2014-ben és 2015-ben regisztrált 4000 milliárd Ft körüli árbevétel jónak mondható a korábbi évekéhez képest.
Az ágazat működése a cégek koncentrációja ellenére rendkívül elaprózódott. Az EU-s szabályozást tekintve a cégek közel 100 százaléka kkv-nak minősül, és azon belül is 80 százalék mikrovállalkozás. Szintén beszédes adat, hogy a 80 százaléknyi mikrovállalkozás a szektor teljes teljesítményének a 20 százalékát adja, és az alkalmazotti létszám 41 százalékát foglalkoztatja.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1483096487-1.jpg)
Megbízhatóak-e a hazai agrárcégek?
A hazai cégműködés általánosságban "veszélyes üzem", a cégstruktúrában magas a kifizetetlen számlák, végrehajtások és felszámolások aránya, aminek következtében magas a cégbázis fluktuációja.
A mezőgazdasági cégek 13 százaléka kiemelkedően jó megbízhatósággal rendelkezik, és általánosságban elmondható, hogy 10-15 százalékkal jobb besorolással bírnak az agárszektor szereplői az összágazati átlag besoroláshoz képest. A kockázatosság azonban regionális szinten komoly eltéréseket mutat, érdekes módon a legveszélyesebb" területnek Budapest és Pest megye számít, míg Békés, Zala és Hajdú-Bihar pozitív értelemben térnek el az országos átlagtól.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1483096487-2.jpg)
Kik állnak a háttérben?
Az összetett cégstruktúrák az agrárszektorban sem maradtak el. A 15 ezer mezőgazdasági cég nagyságrendileg 74 ezer közvetlen vagy közvetett azonosított tulajdonos kezében van, ami arányaiban még rendben is lenne, nem ritkák azonban azok a tulajdonosok sem, akik 8-10 elemű közvetett tulajdonosi láncon keresztül birtokolják a céget.
Mintegy 4200 olyan tulajdonos magánszemély van ma Magyarországon, aki legalább három mélységű közvetett kapcsolaton keresztül birtokolja csak a cégét. A gazdasági formák tekintetében az sem mindegy, hogy hány tulajdonos között oszlik meg a befolyás. Az agráripari cégek 62 százalékának tulajdonosi szerkezetében maximum egy vagy két tulajdonos van, tehát a cégek jelentős részének rendkívül egyszerű a tulajdonosi háttere.
Külföldiek szerepe az agráriumban
Jelenleg a mezőgazdasági cégek 78 százaléka van tisztán hazai tulajdonban, míg az összágazati átlag 85 százalék körül mozog e tekintetben. A szektorra a legkomolyabb befolyással az osztrák, német, olasz és holland tulajdonosok vannak. Ehhez a 4 országhoz közel 700 mezőgazdasági cég köthető. A külföldiek szerepe ugyanakkor egyértelműen csökken, a top 4 országhoz 5 évvel ezelőtt még 885 agrárcég volt regisztrálva. A külföldiek visszaszorulása a többi ágazatban is észlelhető, de az agrárszektorban erőteljesebb ez a folyamat az átlagnál. A nyugati tulajdonosokhoz köthető cégek a statisztikák alapján megbízhatóbbak, várható élettartamuk magasabb, így visszaszorulásuknak negatív következményei is vannak a cégstruktúrára. A már amúgy is elaprózódott, likviditási problémás cégbázis további gyengülése kockázatosabbá teszi a szektort.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1483096487-0.jpg)
A külföldi tulajdonosok egy másik fajtája is megtalálható sajnos az országban. Bár az utóbbi években ez a gyakorlat valamelyest csökken, de még mindig előfordulnak esetek, amikor azért kerül határon túli tulajdonos kezébe a cég, hogy a korábbi tulajdonos a tartozások és felelősség alól kibújhasson. általában ez a cégek kis részénél fordul csak elő, és jellemzően a vállalkozás életciklusának utolsó fejleményei közé tartozik, ezzel együtt nem árt résen lenni, ha például ukrán tulajdonosokat látunk a cégadatok között.
A cikk szerzője Pertics Richárd, az Opten céginformációs vezetője.
A cikk saját termék népszerűsítését szolgálja.