JÖVŐ HÉTEN AGROFOOD 2024 ÉS AGROFUTURE 2024 KONFERENCIA | KOMBINÁLT JEGGYEL 50% KEDVEZMÉNNYEL!
Az AgroFood 2024 konferencián előadóink között lesz Nobilis Márton, Hollósi Dávid, Gyuricza Csaba, Giacomo Pedranzini és Ruck János is!
Az AgroFuture 2024 konferencián előad Feldman Zsolt, Hadászi László, Nemes Imre, Petri Bernadett és Vajda Péter is!
Regisztráció most 15% kedvezémnnyel, kombinált jeggyel, az AGROBÉRLETTEL 50% kedvezménnyel!
Magyarország az EU-csatlakozás környékén 5300 hektáron termesztett szilvát, ami az azt követő 10 évben folyamatosan emelkedett, és 2015-re már megközelítette a 8 ezer hektárt - árulta el kérdésünkre Apáti Ferenc. A területi bővülés oka alapvetően nem a kimagasló jövedelmezőség volt, hanem - az intenzív gyümölcskultúrákhoz képest - mérsékeltebb tőkeigény és a gépesíthető betakarításnak köszönhető alacsonyabb munkaerő-igény, ami "csábító" a magyarországi, tőke- és munkaerő-hiányos gazdasági környezetben. A FruitVeB elnöke kiemelte, hogy az utóbbi négy évben azonban a termőterület meredek zuhanásnak indult, jelenleg a magyarok csak 6400 hektáron termesztenek szilvát. A legjelentősebb termesztőkörzetek Bács-Kiskun, Pest és Szabolcs-Szatmár-Bereg megyékben találhatók.
- ismertette Apáti Ferenc.
A szakember beszélt arról is, hogy az Európai Unióban jelenleg szűk 160 ezer hektáron termelnek szilvát. A termőterület nagyon jelentősen csökkent, ugyanis az ezredfordulón még 250 ezer hektárhoz közelített. A betakarított termés mennyisége az elmúlt években 1,3-1,5 millió tonna között ingadozik (átlagosan 1,4 millió tonna), és a termőterület drasztikus csökkenése ellenére nem mutat érdemi változást, vagyis a termelési színvonal jelentősen emelkedett. Magyarország piaci részesedése az EU-ban 4-5%, amivel nem lehet piacmeghatározó. Európa legnagyobb (EU-n kívüli) szilvatermelője Szerbia, átlagosan 400-500 ezer tonna szilvát állít elő évente, amivel képes egyes években jelentős túlkínálatot és nyomott árakat előidézni. Apáti Ferenc kiemelte, hogy a hazai szilvatermés körülbelül 75-80%-a a belföldi piacon kerül értékesítésre, mintegy 20-25% pedig exportra kerül. A felhasználási irányt tekintve: a termés szűk fele a feldolgozóiparba kerül (hazai vagy külföldi, utóbbi döntően német), bő fele pedig hazai vagy külföldi frisspiacra.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1630171233-0.jpg)
Az idei évi termést illetően a FruitVeB elnöke elmondta, hogy a szilvapiacon a 2021-es szezonban alapvetően kiegyensúlyozott kereslet kínálati viszonyok és elfogadható, illetve jó árak jellemzők. A hazai gyenge-közepes termésre jó export keresletet tapasztalnak, mivel a Balkánon a szilva egy része megfagyott, más része pedig megszenvedte a hőhullámokat, így nincs bosnyák és szerb dömpingáru. A tavaszi időjárás hatásai azonban Magyarországon is komolyak voltak, elsősorban nem is a fagy, hanem inkább a virágzás végét követő két-három héten keresztül tapasztalt hideg, fényszegény idő rossz termékenyülést eredményezett.
- jegyezte meg Apáti Ferenc.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1630171207-0.jpg)
Az idei időjárás szilvára gyakorolt hatását illetően a szakember elmagyarázta, hogy az enyhe tél azáltal okozott problémát, hogy korábban indult a vegetáció, így a gyümölcs több időt töltött érzékeny fenológiai állapotban a tavaszi fagyok szempontjából kritikus március közepe és május közepe közötti időszakban. Az április fagyok jelentős virágkárokat okoztak, majd a hűvös, fényszegény áprilisi, és részben májusi időjárás rossz terméskötődést eredményezett. Az extrém meleg és aszályos június-július csak tetézte a bajt, további sokkhatást okozott, ami szintén a termés rovására ment. Arra a kérdésre, hogy hogyan lehetne védekezni az időjárási szélsőségek ellen, Apáti Ferenc közölte, hogy ezek részben kivédhetők öntözéssel, fagyvédelmi technológiákkal, jéghálóval, de a felsoroltak mind nagyon drága beruházások lennének.
Arra a kérdésre, hogy elegendő lesz-e a hazai szilvatermés a magyar fogyasztók és a feldolgozóipar számára, a FruitVeB elnöke elárulta, hogy a szilvánál is várható egy bizonyos mértékű áruhiány. A szilva klasszikus magyar exportcikk, és ahogy korábban említette, a termés nem elhanyagolható hányada exportpiacokra megy. A magyar termesztők idén a közepesnél gyengébb termés miatt nem feltétlenül fogják tudni külföldi piacokra eljuttatni a szokásos mennyiséget, de arányaiban ugyanakkora lesz az export jelentősége, mint egy normális évben. Importálni néhány ezer tonnát szokott Magyarország, elsősorban a feldolgozóipar, ez nem lesz másként idén sem.