Rangos agrárdíjak az Agrárszektor Konferencián!
A Portfolio Csoport az idén 12. alkalommal rendezi meg siófoki Agrárszektor Konferenciáját, amely az ágazat egyik legnagyobb és legjelentősebb szakmai eseményének számít. A december 4-5-i kétnapos rendezvényen immár 10. alkalommal adjuk át 9 kategóriában rangos agrárdíjainkat, amelyekre az ágazat bármely kiemelkedő szakmai munkát végző szereplője pályázhat, illetve nevezhető.
Nevezzen szeptember 15-ig!
Mezőgazdaság
A jogszabály 11. cikke tartalmazza a mezőgazdasági ökoszisztémák helyreállításával kapcsolatos elvárásokat - írja a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara (NAK). A tagállamoknak saját hatáskörben olyan intézkedéseket kell bevezetniük, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy 2030. december 31.-ig a mezőgazdasági ökoszisztémákra vonatkozóan a jogszabály egyéb pontjaiban meghatározott kielégítő, nemzeti szinten pedig növekvő tendenciát érjenek el a jogszabály IV. mellékletben részletesebben meghatározott következő három mutató közül legalább kettő tekintetében:
- gyepterületi lepkepopuláció-index;
- szervesszén-készlet a szántók ásványi talajaiban;
- a magas fokú biológiai sokféleséggel rendelkező tájképi elemeket magukban foglaló mezőgazdasági földterületek aránya.
A tagállamoknak úgyszintén helyreállító intézkedéseket kell bevezetni annak biztosítása érdekében, hogy a jogszabály V. mellékletben meghatározott fajokon alapuló, 2025. szeptember 1-én indexált (ez lesz az alap), a mezőgazdasági területek közönséges madárfajaira vonatkozó nemzeti index előre megadott növekedési mértékeket érjen el.
Az V. mellékletben felsorolt azon tagállamoktól, ahol a mezőgazdasági területeken előforduló madarak állománya nagyobb mértékű múltbéli csökkenést mutat, nagyobb teljesítést vár el a jogszabály, mint azoktól, ahol csekélyebb mértékű volt a csökkenés.
Mit jelent a nagyobb mértékű múltbéli csökkenés? A jogszabály V. melléklete szerint az „azon tagállamok, ahol a mezőgazdasági területeken előforduló madarak állománya nagyobb mértékű időbeli csökkenést mutat” kifejezés azokra a tagállamokra utal, amelyekben a mezőgazdasági területek közönséges madárfajaira vonatkozó nemzeti indexhez figyelembe vett fajok legalább fele esetében hosszú távú negatív tendencia figyelhető meg a populáció vonatkozásában. Ezek a tagállamok a következők: Csehország, Dánia, Németország, Észtország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Magyarország, Hollandia és Finnország. A tagállamoknak különböző intézkedéseket kell bevezetni a lecsapolt tőzeglápokból álló, mezőgazdasági hasznosítású szerves talajok helyreállítása céljából - ebbe beletartozik az elárasztással történő helyreállítás is.
Erdőgazdálkodás
A jogszabály 12. cikke tartalmazza az erdei ökoszisztémák helyreállításával kapcsolatos elvárásokat. A tagállamoknak saját hatáskörben olyan intézkedéseket kell bevezetniük, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy 2030. december 31.-ig (és utána is) az erdei ökoszisztémákra vonatkozóan a jogszabály egyéb pontjaiban meghatározott kielégítő, nemzeti szinten pedig növekvő tendenciát érjenek el a VI. mellékletben részletesebben meghatározott, a közönséges erdei madárfajokra vonatkozó index tekintetében. A tagállamok nemzeti szinten növekvő tendenciát érnek el az erdei ökoszisztémákra vonatkozó alábbi hét mutatóból legalább hat tekintetében (amelyek együttesen megfelelően alátámasztják, hogy az adott erdei ökoszisztémában a biodiverzitás növekedett):
- álló holtfa;
- fekvő holtfa;
- a nem egyidős fákból álló erdők aránya;
- az erdők összekapcsoltsága;
- szervesszén-készlet;
- az őshonos fafajok által uralt erdők aránya;
- fafaj-diverzitás.
A fenti közvetlen szabályozáson kívül a jogszabály további olyan előírásokat is tartalmaz, amelyeknek a fókuszában például a beporzók védelme (10. cikk) vagy a természetes vizek védelme (4., 5. és 9. cikk) áll, ugyanakkor közvetetten a mező- és erdőgazdálkodásra is hatással vannak.
A beporzó populációk védelmével kapcsolatban általánosan fogalmaz a jogszabály - viszont felhatalmazást ad a Bizottságnak, hogy további jogi aktusokat fogadjon el. Ezekben lefektet egy tudományos alapon felállított monitoringot, amivel a beporzó populációk változásai megfelelően mérhetők (2030-ig növekedést kell elérni és a növekvő tendenciát 2030 után is tartani kell, amíg el nem érik a kielégítő szintet).
A természetes vizek védelmének egyik - külön jogszabály-helyet érdemlő - eleme a folyók természetes összeköttetésének és a kapcsolódó árterek természetes funkcióinak helyreállítása (9. cikk). A tagállamoknak nyilvántartást kell készíteni a felszíni vizek összeköttetését gátló mesterséges akadályokról, és - a mesterséges akadályok társadalmi-gazdasági funkcióinak figyelembevétele mellett - azonosítják azokat az akadályokat, amelyeket el kell távolítani. A mesterséges akadályok eltávolításakor a tagállamoknak elsősorban az elavult akadályokat kell felszámolniuk, nevezetesen azokat, amelyek már nem szükségesek a megújulóenergia-termeléshez, a belvízi hajózáshoz, a vízellátáshoz, az árvízvédelemhez vagy más jellegű felhasználáshoz. Ezen előírások célja, hogy 2030-ra az Unióban legalább 25 000 km-nyi folyószakaszon helyreállítsák a szabad vízáramlást.