JÖVŐ HÉTEN AGROFOOD 2024 ÉS AGROFUTURE 2024 KONFERENCIA | KOMBINÁLT JEGGYEL 50% KEDVEZMÉNNYEL!
Az AgroFood 2024 konferencián előadóink között lesz Nobilis Márton, Hollósi Dávid, Gyuricza Csaba, Giacomo Pedranzini és Ruck János is!
Az AgroFuture 2024 konferencián előad Feldman Zsolt, Hadászi László, Nemes Imre, Petri Bernadett és Vajda Péter is!
Regisztráció most 15% kedvezémnnyel, kombinált jeggyel, az AGROBÉRLETTEL 50% kedvezménnyel!
A FruitVeB becslései szerint a magyarországi zöldség-gyümölcs ágazatokban összesen mintegy 140 ezer főállású dolgozik, a részmunkaidős vagy szezonális munkásokkal együtt azonban 200-250 ezer embernek ad munkát - tudta meg az Agrárszektor Apáti Ferenctől. Hozzátette, a kertészeti munkák legalább középfokú szakképesítést igényelnének, de az esetek 80-90 százalékban betanított munkással kell beérjék a munkáltatók, ráadásul még belőlük is hiány van. Az ágazatban uralkodó munkaerőhiányt azonban a külföldi vendégmunkásokkal is egyre nehezebb pótolni, manapság ugyanis már nem vonzó alternatíva számukra a magyar agrárium, és az ukrán, illetve román munkaerő inkább Nyugat-Európában vállal munkát.
- közölte a szakember. Beszélt arról is, hogy jelenleg körülbelül 100-150 fős létszámban a távol-keleti - nagyrészt Fülöp-szigeteki, thaiföldi és indiai - munkaerő is jelen van a hazai zöldség-gyümölcs termelő és feldolgozó vállalkozásokban, de nem tartja kizártnak, hogy néhány éven belül több ezerre nő ez a létszám, mert mára gyakorlatilag az egyetlen jelentős tartalék ezen a területen van munkaerő fronton. Kiemelte, ugyanakkor a távol-keleti munkaerőnek csak olyan ágazatokban, illetve vállalkozásokban van létjogosultsága, ahol közel egész éves foglalkoztatást tudnak számukra biztosítani. Hiszen a munkaerőigény időben is eltérő az egyes kertészetekben, mert míg az üvegházak, vagy fóliaházak a decemberi ültetéstől a következő novemberi szezonzárásig folyamatosan, egész évben munkát adnak az embereknek (jellemzően ezek foglalkoztatják az állandó munkaerő zömét), úgy a gyümölcstermesztésben, vagy a szabadföldi zöldségtermesztésben csak néhány hétig, hónapig van szükség sok dolgos kézre, növényápolás, metszés, illetve betakarítás idején - hangsúlyozta Apáti Ferenc.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1642687885-0.jpg)
A robotizálás sem jelent megoldást idehaza, hiszen míg számos más országban már rendszeresen alkalmazzák őket az élőmunka helyett, a magyarországi zöldség- és gyümölcstermesztésben még azokon a területeken is gyerekcipőben jár, amelyekben egyáltalán lehetséges a használatuk. Érdemes azonban kiemelni, hogy a betakarításnál, a metszésnél és a termésritkításnál a munkafolyamatok 70-80, de akár 90 százalékában csak élő munkaerővel végezhető.
A kertészet jövőbeni fejlődésének és a kertészeti vállalkozások fejlesztési terveinek, elképzeléseinek legfőbb gátja ma már a munkaerő-hiány, még az időjárás és a tőkehiány is csak ezután következik - mondta a szakember. A munkaerőhiány területi visszaesést elsősorban a kézimunka-igényes ágazatokban okozott, így például a kajszi és az őszibarack, az alma, a málna, a szeder, valamint a kézi betakarítású szabadföldi és hajtatott zöldségek jelentős, 30-40 százalékot közelítő vagy meghaladó területi visszaesést szenvedtek el az elmúlt évtizedben. Stagnálásra vagy esetleg enyhe növekedésre csak a viszonylag kevés munkaerőt igénylő ágazatok voltak képesek, mint a bodza, a dió, a meggy, a szilva és a totálisan gépesített szabadföldi zöldségek.
Apáti Ferenctől azt is megtudtuk, hogy a magas gabona és olajnövény árak rengeteg gazdálkodót a szántóföldi növénytermesztés irányába motiválnak, ráadásul ez kisebb tőke- és munkaerőigényű, illetve kisebb termelési kockázatú ágazat, mint a szabadföldi zöldségtermesztés. Habár ennek a tendenciának a rövid távú hatásait az elmúlt fél évből még nem lehet számszerűsíteni, de mivel leginkább a csemegekukoricának és a zöldborsónak versenytársa (helyettesítő ágazata) a gabona és olajnövény, a magas árak a csemegekukorica és a zöldborsó árának várhatóan 40-60 százalékos növekedését fogják eredményezni - közölte.