Az országos és a fővárosi melegrekord is megdőlt szombaton Magyarországon. Évről évre egy több a 30-35 fokos napok száma, egy friss tanulmány szerint pedig egyértelműen látszik, hogy míg Észak-Európában a klímaváltozásnak várhatóan lesznek pozitív következményei, addig Dél-Európában csak súlyos negatív hatások várhatók. Ilyenek lesznek például az egyre hosszabb aszályos időszakok, illetve a hőhullámok is.
JÖVŐ HÉTEN AGROFOOD 2024 ÉS AGROFUTURE 2024 KONFERENCIA | KOMBINÁLT JEGGYEL 50% KEDVEZMÉNNYEL!
Az AgroFood 2024 konferencián előadóink között lesz Nobilis Márton, Hollósi Dávid, Gyuricza Csaba, Giacomo Pedranzini és Ruck János is!
Az AgroFuture 2024 konferencián előad Feldman Zsolt, Hadászi László, Nemes Imre, Petri Bernadett és Vajda Péter is!
Regisztráció most 15% kedvezémnnyel, kombinált jeggyel, az AGROBÉRLETTEL 50% kedvezménnyel!
Szombaton (június 15) megdőlt a fővárosi melegrekord, Újpesten ugyanis 34,7 fokig melegedett fel a levegő. Az Országos Meteorológiai Szolgálat tájékoztatása szerint Budapesten ezen a napon mostanáig 34,2 volt a csúcshőmérséklet, amelyet 1986-ban Budakalászon mérték. Az országos melegrekord is megdőlt, Budakalászon 35,8 fokig emelkedett a hőmérséklet, ami elegendő volt ahhoz, hogy új országos rekord szülessen. Az országos rekord egyébként 35 fok volt eddig, amelyet 1987-ben mértek több helyen.
EZ IS ÉRDEKELHET
Évről évre folyamtosan dőlnek meg a melegrekordok az országban, és egyre gyakoribbak és tovább tartanak a 30-35 fokos napok. Több tanulmány is ír a klímaváltozás várható hatásairól, az egy legfrisebb szerint azonban jó, látszik, hogy a klímaváltozás hatásai egyértelműen két régióra bontják Európát. Míg Észak-Európában a klímaváltozásnak várhatóan lesznek pozitív következményei, addig Dél-Európában csak súlyos negatív hatások várhatók: egyre gyakrabban fordulnak elő hőhullámok, erdőtüzek és aszályos időszakok, a Földközi-tenger térsége egyre szárazabbá válik, ami tovább növeli az aszály és a bozóttüzek kialakulásának veszélyét. Észak-Európában ezzel szemben jelentősen nő a csapadék mennyisége, és akár rendszeressé is válhatnak a téli árvizek. Emellett az is észrevehető, hogy az 1960-1990 közötti időszakban a búza és a kukorica vegetációs időszaka 8 nappal lett rövidebb, 2050-re pedig a vegetációs idény akár 12-17 nappal is meghosszabbodhat.