JÖVŐ HÉTEN AGROFOOD 2024 ÉS AGROFUTURE 2024 KONFERENCIA | KOMBINÁLT JEGGYEL 50% KEDVEZMÉNNYEL!
Az AgroFood 2024 konferencián előadóink között lesz Nobilis Márton, Hollósi Dávid, Gyuricza Csaba, Giacomo Pedranzini és Ruck János is!
Az AgroFuture 2024 konferencián előad Feldman Zsolt, Hadászi László, Nemes Imre, Petri Bernadett és Vajda Péter is!
Regisztráció most 15% kedvezémnnyel, kombinált jeggyel, az AGROBÉRLETTEL 50% kedvezménnyel!
Lévai Ferenc, a MA-HAL szóvivője, egyben az Aranyponty Zrt. vezérigazgatója az MTI-nek azt is elmondta, hogy arra kérik a vásárlókat, hogy a karácsonyra szánt alapanyagok beszerzését ne halasszák az utolsó napokra, mivel az édesvízi halak a mélyhűtőben hosszú időn át megőrzik a minőségüket. A szakember rámutatott, hogy a gazdag halkínálatból mostanában sorban állás nélkül választhatnak a vásárlók, ugyanakkor a tömeges várakozás fokozott veszélyt jelenthet a járványhelyzetben.
Lévai Ferenc ismertette, hogy a tavalyi évhez hasonlóan az élő ponty kilogrammonként 1100-1300 forintba, a ponty szelet 2100-2200 forintba, az afrikai harcsa filé 3000-3200 forintba kerül, a busa törzs ára pedig kilogrammonként 1200-1400 forint. A piacokon, bevásárlóközpontokban a változatosabb halfajok - kárász, süllő, keszeg, pisztráng - is megtalálhatók, jelezte a MA-HAL szóvivője.
A szakember hozzátette, hogy karácsonykor változatos, egészséges halétel kerülhet a családok asztalára, az éttermek előjegyzések alapján elkészítik és házhoz is szállítják a tradicionális vagy különleges ünnepi ételt. Lévai Ferenc elmondta, hogy míg a világon az egy főre jutó éves halfogyasztás 20 kilogramm, Európában 18 kilogramm, Magyarországon mindössze 6,5 kilogramm. Az éves halmennyiség 32-35%-át karácsonykor értékesítik. A MA-HAL a Halpéntek elnevezésű mozgalom elindításával szeretné elérni, hogy az év minden időszakában, minél többen fogyasszanak hazai halat.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1606320419-0.jpg)
Lévai Ferenc azt is kiemelte, hog a magyar tógazdaságokban termelt hal jó minőségű, nyomon követhető, és a legszigorúbb élelmiszerbiztonsági előírásoknak is megfelel. A Magyarországon évente termelt 15 ezer tonna étkezési hal 77-78%-a (12-13 ezer tonna) ponty. Busából, amurból, kárászból, süllőből, keszegből és a folyami harcsából 2-3 ezer tonna nevelkedik a hazai vizekben. A halmennyiség 20-25%-át exportálják, 30%-át természetes vizekbe helyezik, és horgászzsákmányként kerül a fogyasztókhoz. A maradék részt a kis- és nagykereskedőkön keresztül értékesítik.
A MA-HAL szóvivője beszélt arról is, hogy a 3500 tonna afrikai harcsa és a kisebb mennyiségben termelt pisztráng, süllő Magyarország "hévízeiben", zárt (intenzív) rendszerekben nevelkedik, és onnan kerül a piacokra. Új technológiával, kisebb medencékben, tavakban tápon nevelt őshonos szürkeharcsából 500-600 tonnányit tudnak értékesíteni.
Lévai Ferenc emlékeztetett arra, hogy idén tavasszal, a járvány kitörésekor 1200 tonna halat nem tudtak exportálni, ezt a mennyiséget állami intervencióval kihelyezték a magyarországi közvizekbe. Az intézkedés kedvező hatással volt a horgászturizmusra, az év elején kiváltott horgászjegyek száma (500 ezer) novemberre 700 ezerre nőtt.
A MA-HAL szóvivőjének tájékoztatása szerint a magyar tógazdaságok közepes évet zárnak: kiváló minőségű, az átlagosnál nagyobb méretű halakat neveltek, a tógazdasági rendszer nem volt túlzsúfolt, a természetes hozamok magasak voltak. Az ágazat tavalyi éves árbevétele a MA-HAL becslése alapján 16 milliárd forint volt.